A biometrikus azonosítás és az AI összefüggései, valamint kockázatértékelési lehetőségei (Belügyi Szemle, 2025)
Cél: A tanulmány célja felhívni a figyelmet a biometrikus azonosítás és a mesterséges intelligencia (MI) fejlődésének összefüggéseire, valamint bemutatni a biometrikus azonosítási megoldások kockázatértékelésére kidolgozott módszereket.Módszertan: Az elméleti módszerekről és összefüggésekről számos magyar és külföldi szakirodalmat, tudományos művet és jogszabályt dolgoztak fel a szerzők. Ennek során alkalmazták az analízis és szintézis módszereit, a tématerületeket alkotóelemeire bontották, és külön is mélységében tanulmányozták, így lehetővé vált a részek megismerése. Az elemzések során a különálló részeket és területeket újrarendezték és logikus egységbe foglalták. Ennek során megvizsgálták az összefüggéseket, és megállapították, hogy a biometria elterjedése elsősorban nem azonosítástechnológiai kérdés, hanem a biometrikus adatok feldolgozásának IT-módszertani kérdése, és az ezekhez kapcsolódó adatkezelési és adatbiztonsági kockázatok függvénye. Kutatómunkájukban fontos szerep jut az indukciónak, dedukciónak és az analógiának, mert kutatásuk során részeire bontották a problémákat, ezeket elemezték, és következtetéseket vontak le, mind mélyebben, ahogy az ismerttől haladtak az ismeretlen felé.Megállapítások: Az MI szabályozás többszörösen összefügg a biometrikus azonosítással, a hazai és uniós jogalkotók törekednek a teljes értékláncon átívelő bizalmi ökoszisztéma szabályzói környezetének kialakítására, mely nagyfokú bizalmat eredményezhet és csökkentheti a biometrikus azonosítási megoldások kockázatait.Érték: A szerzők összefüggéseiben kutatták a biometrikus azonosítás, a személyes adatok kezelésének jogi hátterét és az MI-vel kapcsolatos összefüggéseket, s rámutattak a kockázatokkal való kapcsolatára. Kidolgoztak egy speciális keretrendszert a biometrikus azonosítási megoldások kockázatértékelésére.