(untitled) (Belügyi Szemle, 2025)
Cél: Az elmúlt évtizedben a turizmusnak egy viszonylag új formája jelent meg a közép-európai országokban, amely jelentős átalakulást eredményezett a magyar turizmusban is. Ez az úgynevezett buliturizmus, amely részben annak köszönheti a felfutását, hogy a közép-európai fővárosok a nyugat-európai szinthez képest is megfelelő szintű szolgáltatásokat képesek nyújtani. Az árszínvonal jóval alacsonyabb, megfelelő szintű a közbiztonság, és a fapados légitársaságok járatainak köszönhetően akár napi rendszerességgel is elérhetők. Jelen tanulmány elsősorban a turizmusbiztonság és a rendészet szemszögéből vizsgálja a területet. A kutatás során kétszáz kérdőív került kitöltésre, melynek keretében a helyi lakosok lettek megkérdezve. A kutatás elsődleges célja az volt, hogy a kriminálstatisztikai adatok és a kérdőívek elemzését követően olyan javaslatokat lehessen megfogalmazni, amelyek a jelenlegi turistaérkezések fenntartása mellett élhetőbbé teszik Budapest belvárosát az ottlakók számára. Módszertan: A kutatók a szakirodalmi feldolgozás mellett nagy hangsúlyt fektettek a kérdőíves kutatás módszertanának kidolgozására. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem Módszertani Kutató Központ munkatársai ugyancsak segítettek a kérdőív kidolgozásában. Rendkívül nagy felelősség egy lakossági kérdőív kérdéseinek összeállítása, mivel sokszor a kérdőívet összeállító szakember akaratlanul is saját munkahipotézisének felállításához szerkeszti a kérdéseket. Azért, hogy e sokak által elkövetett hibát a szerzők elkerüljék, alaposan tanulmányozták a nemzetközi szakirodalmat, és ezen tapasztalatok felhasználásával készültek el a kérdőívek. A kutatás során a belvárosban élő lakosságot kérdezték meg. A lakossági kérdőívhez szükséges mintát a Budapest területén élő, 18 éven felüli lakosság biztosította. A mintavétel a belvárosi részek különböző kerületeiből lakosságszám-arányosan történt (V., VI. és VII. kerület). A mintavétel nagysága 200 fő volt. Megállapítások: A vizsgált kerületek vonatkozásában nem egyformán zavaró tényezőként jelennek meg a bulituristák, hanem leginkább a VII. kerületi lakosok körében hangsúlyos ez a probléma. A kérdőíves felmérés során csupán a megkérdezettek alig több mint fele nyilatkozott úgy, hogy zavarja őket a buliturizmus. A kérdőív szerkesztői azt feltételezték, hogy a megkérdezett személyek nagyobb számban nyilatkoznak úgy, hogy őket napi vagy heti rendszerességgel zavarják a bulituristák. Ezzel szemben a válaszadóknak közel kétharmada úgy érzi, hogy csak havi szintű rendszerességgel zavarják őket a bulituristák. Meglepő módon pedig nem a legidősebb korosztály volt az, amelyet a leginkább zavarnak a bulituristák. Szintén igazolást nyert, hogy bár jelentős médiavisszhangja van az Airbnb lakások által okozott problémáknak, a vizsgált kerületekben élő lakosok többségét nem érinti ez közvetlenül. Mindössze tizenöt százalékuk nyilatkozott úgy, hogy rendszeres problémát okoz számára a közelében lévő Airbnb lakás. Érték: A tanulmány megírásának egyik legfőbb célja az volt, hogy a kutatás eredményei a gyakorlatban is hasznosíthatóak legyenek, illetve a rendészeti és az önkormányzati szakemberek, illetve a turizmus területén dolgozók részére is hasznos tanácsokkal szolgáljon. Ennek szellemében a szerzők a kérdőíves felmérés kapcsán számos konkrét javaslatot fogalmaztak meg.