Epigenetika, azaz a „genetikán túl” II. rész (Belügyi Szemle, 2025)
Cél: A kétrészes tanulmány szerzői egy újabban feltörekvő tudományterületet, az epigenetikát ismertetik publikált szakirodalmi adatok alapján, e második részben a forenzikus tudományok – a genetika és a daktiloszkópia – területén elért eredményekkel.Módszertan: A tanulmány a bőrlécrendszer kialakulásának és a DNS-alapú biológiai életkorbecslésnek epigenetikai alapját szolgáló szakcikkek feldolgozását, azok szintézisét végzi el. Ismerteti továbbá az egypetéjű ikrekre vonatkozó kutatási eredményeket is.Megállapítások: Meglepően keveset tudunk azokról a tényezőkről, amelyek befolyásolják a bőrfodorszálak által képzett rajzolatot, mintázatot. A rokon személyeknek több hasonló ujjlenyomata van, mint két nem rokon személynek, amely arra utal, hogy a bőrlécrendszer kialakulása genetikai szabályozás alatt áll, továbbá a fodorszálak méretét, alakját és távolságát is genetikai tényezők befolyásolják. A képződési folyamatban apró véletlenszerű események befolyásolják az egyes minúciák kialakulását, melyek tehát epigenetikai hatások. Minden külső és belső környezeti tényező kémiai módosításokat okozhat a génjeinkben és idővel be- vagy kikapcsolja őket. A DNS-metilációs mintázatok alapján meghatározható a biológiai életkor (epigenetikai-óra). Az, hogy epigenetikai szinten hány éves az illető nemcsak az egyén biológiai órájába nyújthat betekintést, hanem a jogalkalmazás során is fontos nyomozati adatokat szolgáltathat. Az életkor becslése a forenzikus tudományokban a biológiai profil rekonstrukciójának kritikus aspektusa. Az epigenetikai órák, amelyek az egyének öregedésével hipermetiláción vagy hipometiláción átmenő DNS-helyeket elemzik, az életkor legjobb prediktív modelljei.Érték: A tanulmány átfogó képet nyújt az epigenetikai öröklődés molekuláris hátteréről a bőrlécrendszer kialakulása és a DNS életkorbecslése tekintetében publikált szakirodalmi tanulmányokon keresztül, továbbá használható javaslatokat kínál az epigenetikai óra lassítása érdekében.