Nikotinfüggőség és dohányzási szokások a magyar rendőrtisztjelöltek körében (Belügyi Szemle, 2025)
Cél: A dohányzás a legjelentősebb egészségügyi rizikófaktorok egyike. A kutatások szerint a dohányzás prevalenciája egyes szakmák tagjai (például rendőrök) körében magasabb az átlag népességhez viszonyítva. Jelen kutatás célja a magyar rendőrtiszti utánpótlás (tisztjelöltek) dohányzási szokásainak, valamint a nikotindependencia elterjedtségének vizsgálata.Módszertan: A szerző keresztmetszeti, kérdőíves kutatást végzett a rendőrtisztjelöltek körében. A kutatási minta (N = 270) 57,4%-a férfi (n = 155), 42,6%-a nő volt. A kutatásban részt vevő tisztjelöltek átlag életkora 21,8 év volt (±0,26 év, CI: 95%). A nikotinfüggőség becslésére a Fagerström Nikotinfüggőségi Tesztet (FTND) alkalmazta.Megállapítások: A rendőrtisztjelöltek körében a dohányzás életprevalenciája 77,0%. A férfiakra jellemzőbb volt a dohányzás a nőkhöz viszonyítva, ugyanakkor a nemek közötti különbség nem mutatkozott szignifikánsnak (81,7% vs. 73,6%; χ²(1) = 2,50, p = 0,11, φ = 0,1). Az aktuális dohányzás prevalenciája 35,6%, a rendszeres (napi) dohányzás prevalenciája pedig 14,8% volt a vizsgálati mintában. A naponta dohányzók átlagosan 2,57 pontot (SD = 1,87) értek el az FTND skálán. A férfiak átlagosan 2,6 (SD = 1,82), a nők pedig 2,5 (SD = 2,03) pontot értek el az FTND-n. Az átlagpontok közötti különbség ugyanakkor statisztikailag nem volt szignifikáns [t(27) = 0,10, p = 0,91). A rendszeresen dohányzó rendőrtisztjelöltek többsége (85,0%) nagyon alacsony, illetve alacsony nikotinfüggőséggel jellemezhető.Érték: A tanulmány rávilágít a dohányzás elterjedtségére és mintázataira a rendőrtisztjelöltek körében. Az eredmények felhasználhatók lehetnek a jövőben egy, e speciális populációt érintő megelőzési stratégia kialakításában.