A helyreállító igazságszolgáltatás pszichológiai aspektusai (Belügyi Szemle, 2020)
Az igazságszolgáltatás hagyományos módszerei mellett az utóbbi időszakban megjelentek a resztoratív, vagy helyreállító technikák is (pl. közvetítői eljárás, családi csoport konferencia), amelyek erősebben fókuszálnak az áldozat és a vádlott érdekeire. Ezek a módszerek olyan körülményeket alakítanak ki, amelyek között közös megbeszélés alakulhat ki, a helyzetek és az igények, valamint a motivációk az áldozat és az elkövető oldaláról is felszínre kerülhetnek. A folyamatban lehetőség van olyan érzelmek és gondolatok kifejezésére is, amelyek elősegíthetik a pszicho-dinamika létrejöttét az egyén és a közösség szintjén is. Mindezek miatt jelentős pszichológiai hatások állnak a helyreállító technikák hátterében. A szakirodalomra alapozás, és annak tanulmányozása egyaránt nagyon fontos. Hat olyan tényezőt vizsgáltunk, amelyekkel kapcsolatban a kutatások pozitív hatásokat mutattak. (1) Figyelembe vesszük a résztvevők aktív bekapcsolódását, amely egyértelműen meghatározza a “saját végzetem befolyásolása” gyakorlatát, szemben a “saját sebezhetőség tapasztalatával”. (2) Az erkölcsösség, bocsánatkérés és megbocsátás fontos lehet. (3) Az elkövető érzelmeinek kifejezésével az áldozat lehetőséget kap mindenfajta frusztráció feloldására. (4) A tettes motivációjának kifejezése lehetőséget nyújt az áldozat számára a rejtett tényezők megismeréséhez. (5) Ezen túlmenően a hangsúly a helyreállítás javaslatára, és ahol lehet, az elfogadására kerül. (6) Végezetül az érintettek érzelmei megváltozhatnak a pozitív látásmód irányába.