Hogyan kezeljük a radioaktív anyaggal szennyezett bűnügyi helyszíneket? (Belügyi Szemle, 2020)
A radioaktív anyagok az utóbbi években a bűnöző és terrorista szervezetek kiemelt célpontjai lettek, mivel hatékony eszközként szolgálhatnak pánikkeltésre és súlyos gazdasági károk okozására különféle fegyverekben történő használat esetén (pl. radioaktív anyag szétszórására alkalmas robbanó szerkezetek). Ráadásul sok esetben használtak radioaktív anyagokat bűncselekmények elkövetésére is, mint például potenciális célszemélyek megmérgezése, vagy sugárzásnak kitétele. A legismertebb az úgynevezett ‘Litvinyenko ügy’, amely során egy orosz titkosszolgálati tisztet polóniummal mérgeztek meg 2006-ban. A nemzetközi eseteken túlmenően házkutatások során időnként Magyarországon is találnak radioaktív anyagokat. Az ilyen anyagok felfedezése is komoly probléma lehet megfelelő mérőkészülék híján. Ezek pontos felismerése, összegyűjtése és specifikus kivizsgálása speciális szakértelmet kíván. Ha a bűnügy helyszínén a vizsgálók nem fedezik fel időben a radioaktivitás jelenlétét (pl. mivel az megfelelő mérőeszköz hiányában nem fedezhető fel), az ott dolgozó személyek a későbbiek során súlyos egészségkárosodást szenvedhetnek, továbbá nagy területek és tárgyak is szennyeződhetnek a szétszóródó radioaktív anyag miatt. Ezen kívül súlyos gazdasági károk is keletkezhetnek. A jelen cikk egy olyan operatív eljárást ír le a radioaktív anyagokkal szennyezett bűnügyi helyszínek szakszerű kezeléséről, amelyet a Magyar Rendőrség, a Nemzeti Nyomozó Iroda, a Bűnügyi Igazságügyi Szakértői Igazgatóság szakemberei, valamint a Központi Energiakutatás radiológusai fejlesztettek ki a Belső Biztonsági Alap által támogatott projekt keretében.