A Belügyi Szemle rangos magyar tudományos folyóirat, amely 1953-as indulása óta a tudományos munkák terjesztésének egyik sarokköve lett. A magyar Belügyminisztérium által támogatott folyóirat kulcsfontosságú platformként szolgál az akadémikusok és kutatók számára, akik a legkülönbözőbb tudományágakra szakosodtak, beleértve a jogtudományt, az államtudományt, a kriminológiát, a rendészetet és a biztonságot. Az e területeken belüli szellemi fejlődés és párbeszéd előmozdítása iránti elkötelezettsége a Belügyi Szemlét a tudás és az innováció elismert forrásává tette, és jelentősen hozzájárul mind a nemzeti, mind a nemzetközi tudományos közösségek eredményeinek gyarapításához.
Belügyminisztérium, 1014 Budapest, Szentháromság tér 6.
Aim: The aim of this paper is to provide a brief overview of the most fundamental characteristics of economic crime and the efforts to combat it. The occasion is a jubilee event, as in 2016, together with attorneys Bence Újhelyi and Balázs Fodor, we launched a conference series on this topic under the auspices of the Institute of Criminal Sciences at the Faculty of Law of Károli Gáspár University of the Reformed Church in Hungary. This volume contains the lectures delivered at the 10th conference. Jubilee celebrations always provide an opportunity for reflection; in this case, I have compiled what I consider to be the most important definitions related to economic crime and the changes in economic criminal law. Methodology: I reviewed the definitions of economic crime and the development trends of economic criminal law at both international and national levels, with particular emphasis on European and Hungarian developments. Findings: Economic crimes pose an increasingly significant threat to the economy and the integrity of financial systems. The criminological concept of economic crime is complex and wide-ranging, and it cannot be equated one-to-one with the totality of economic offenses defined and punishable under The Criminal Code. Value: This paper traces the evolution of the concept from its sociological roots in 1930s North America to the current definitions of economic and financial crime used within the European Union. In terms of the purpose of economic criminal law, it highlights the EU's current focus: effectively combating organized crime, thereby also restricting the infiltration of the economy through the investment of illegal profits.
economic crime, white collar crime, economic criminal law, asset recovery
Copyright (c) 2025 Belügyi Szemle https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A vagyonvisszaszerzési eljárás aktuális kihívásai és gyakorlati tapasztalatai az Országos Kriminológiai Intézet kutatásai alapján
Cél: A bűnös úton szerzett vagyon visszaszerzése napjainkban a vagyont generáló bűncselekmények elleni eljárásokban már a büntetőeljárás kiemelt célját és ezáltal meghatározó részét jelenti; a vagyonvisszaszerzés önálló jogintézmény lett, megfelelő szakmai kompetenciákra épülő szervezeti háttérrel. Az Országos Kriminológiai Intézet 2017 óta több kutatást végzett a tárgykörben az ügyészség kezdeményezésére. Tanulmányunk célja kutatási eredményeink által a magyarországi eszközrendszer fejlődésének és aktuális kihívásainak bemutatása. Módszertan: A vagyonvisszaszerzés, az annak elemeit képező jogintézmények, illetve az azokat támogató kriminalisztikai eszközök alkalmazásának vizsgálata a jogszabályváltozások és az ennek hátterét képező elméleti célmeghatározások elemzésével történt, továbbá bűnügyi iratok vizsgálatán és a jogalkalmazói tapasztalatok fókuszcsoportos megbeszélése általi adatgyűjtésen alapult. Megállapítások: A kutatás megállapításai szerint a vagyonvisszaszerzés magyar szabályozása és a hatóságok eljárása megfelel az európai jogszabályok és a nemzetközi együttműködés követelményeinek. Az eredményességet illetően az FATF értékelése szerint az országok közel 80%-a alacsony vagy közepes hatékonysági szinten áll a vagyonvisszaszerzés terén. A vagyonvisszaszerzés intézményrendszerének fejlesztése állandó témája valamennyi szervezett bűnözéssel, pénzügyi nyomozással foglalkozó nemzetközi szervezetnek, emellett világszerte számos kutatás foglalkozik a hatékonyság növelése tényezőinek, alkalmazott eszközeinek és kívánalmainak elemzésével. A tapasztalatok szerint további erőfeszítésekre és folyamatos elemzésekre egyaránt szükség van. Érték: Az OKRI-ban folytatott kutatások a célirányos szabályozás bevezetésének kezdetétől szakaszosan végigkísérték a jogintézmény fejlődését, általuk – a joggyakorlat tapasztalataival együtt – egészen napjainkig nyomon követhetőek a lényegesebb állomások, változások. A tanulmány az alapját képező vizsgálatok nyomán felhívja a figyelmet az aktuális nemzetközi kihívásokra és a legújabb intézkedésekre, amelyek a hazai vagyonvisszaszerzés eredményességéhez is hozzájárulhatnak.
vagyonvisszaszerzés, befagyasztás, vagyonelkobzás, kölcsönös elismerés
A költségvetési csalás miatt indult monstre ügyek elhúzódásának okai és megoldási lehetőségei
Cél: A tanulmány célja annak feltárása, hogy a költségvetési csalás miatt indított, nagy terjedelmű (úgynevezett monstre) büntetőeljárások miért húzódnak el aránytalanul hosszú ideig, és milyen tényezők akadályozzák az eljárások időszerű és hatékony lezárását. Módszertan: A kutatás a hatályos joganyag és a kapcsolódó bírói, ügyészi és nyomozó hatósági gyakorlat normatív elemzésén alapul, amelyet a releváns szakirodalom kritikai értékelése egészít ki. A tanulmány példákon keresztül világít rá azokra a strukturális és gyakorlati problémákra, amelyek a költségvetési csalások üldözése során jelentkeznek. A tanulmány az első szerzőnek az Igazságügyi Minisztérium büntetőeljárások elhúzódását vizsgáló munkacsoportjában szerzett tapasztalataira is épül. Megállapítások: A tanulmány megállapítja, hogy a költségvetési csalás miatt indított büntetőeljárások elhúzódását elsősorban a törvényi egység túlzott kiterjesztése okozza, amely a cselekmények kényszeregyesítéséhez és az ügyek fokozódó terjedelméhez vezet. Ez különösen a nyomozati szakaszban eredményez strukturális túlterheltséget, mivel a komplex tényállások, a nagyszámú részcselekmények és az egyre bővülő bizonyítékanyag kezelése aránytalanul sok időt és kapacitást igényel. A bírósági szakaszban ugyan az előkészítő ülés perkoncentrációs funkciója elvben alkalmas lenne az eljárások racionalizálására, a gyakorlatban azonban a terhelti együttműködést ösztönző anyagi és eljárási kereteknek a hiánya jelentős akadályt képez. Ezzel párhuzamosan a szakértői bizonyítás túlzott alkalmazása és a digitális ügyvitel technikai hiányosságai is lassítják az eljárást. Az időszerűséget gyakran olyan személyi változások (például bíró- vagy védőváltások) is veszélyeztetik, amelyek az eljárás megismétlését teszik szükségessé. Mindezek alapján a tanulmány arra a következtetésre jut, hogy az időszerű és hatékony igazságszolgáltatás csak komplex, összehangolt reformintézkedések révén biztosítható, amelyek kiterjednek a jogalkotásra, a jogalkalmazásra, az infrastruktúrára és az emberierőforrás-gazdálkodásra is. Érték: A tanulmány értéke abban rejlik, hogy rendszerszinten közelíti meg a költségvetési csalások miatt indított büntetőeljárások problémáit, és konkrét reformirányokat jelöl ki a jogalkotás és jogalkalmazás számára. A javaslatok hozzájárulhatnak a perhatékonyság növeléséhez, az eljárási túlterheltség enyhítéséhez, valamint az időszerű és igazságos büntető igazságszolgáltatás megvalósításához.
költségvetési csalás, bűncselekményi egység, büntetőeljárás elhúzódása, büntetőeljárás hatékonysága
Cél: A szerző írásában igyekszik rövid összefoglalót adni a gazdasági bűnözés és az ellene történő fellépés legalapvetőbb jellemzőiről. Az apropót egy jubileumi alkalom adja, hiszen a szerző és ügyvéd kollégái – Újhelyi Bence és Fodor Balázs – 2016-ban konferencia-sorozatot indítottak a Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Karának Bűnügyi Tudományok Intézete égisze alatt e témában, és jelen kötet a 10. konferencia előadásait tartalmazza. A jubileumi ünnepségek mindig teret adnak bizonyos számvetésnek is, ezért a szerző most a gazdasági bűnözés és a gazdasági büntetőjog tekintetében gyűjtötte össze az általa legfontosabbnak vélt definíciókat és a gazdasági büntetőjog változásait. Módszertan: A szerző nemzetközi és hazai szinten tekintette át a gazdasági bűnözésre vonatkozó meghatározásokat és a gazdasági büntetőjog fejlődésének irányát, különösképpen az európai és a hazai változásokra. Megállapítások: A gazdasági bűncselekmények egyre növekvő fenyegetést jelentenek a gazdaságra és a pénzügyi rendszerek integritására. A gazdasági bűnözés kriminológiai fogalma komplex, szerte ágazó terület, amely nem feleltethető meg egy az egyben a büntető törvénykönyvekben büntetni rendelt gazdasági bűncselekmények összességének. Érték: Az írás az 1930-as évekbeli, észak-amerikai szociológiai jellegű fogalomtól jut el az Európai Unióban ma használatos gazdasági bűncselekmény, pénzügyi bűncselekmény fogalmakig. A gazdasági büntetőjog célját tekintve pedig bemutatja az EU jelenlegi fókuszát: a szervezett bűnözés elleni hatékony fellépést, ami korlátozza azt is, hogy az illegális nyereségek befektetésével beszivárogjanak a gazdaságba.
gazdasági bűnözés, fehérgalléros bűnözés, gazdasági büntetőjog, vagyonvisszaszerzés
Invisible money, visible crime? The emergence of cryptocurrencies in economic crime
Aim: The aim of this study is to explore the relationship between economic crime and cryptocurrencies, particularly with regard to the role that crypto assets can play in the commission of economic crimes and in removing illicitly obtained assets from the authorities' purview. The main hypothesis is that cryptocurrencies can be interpreted not only as a financial innovation, but also as a means of opening up new dimensions in the field of crime. Methodology: The analysis is based on qualitative research methods, drawing on the law enforcement experience of the prosecution office and the findings of a targeted investigation conducted by the Prosecutor General's Office into cryptocurrencies. Findings: The primary finding of the study is that the decentralized, pseudo-anonymous nature of cryptocurrencies can pose significant risks: it can facilitate the spread of economic crime and also affect the structure of economic crimes. The anonymity and easy access characteristic of cryptocurrencies hinder the effective action of law enforcement authorities in detecting and prosecuting perpetrators. Crypto assets are also suitable for withdrawing criminal proceeds from the authorities. Value: The study highlights that, thanks to technological advances and the spread of digitalization, economic criminals now have a wider range of tools at their disposal. White-collar criminals have no particular problem adapting to the changed global circumstances; in fact, they use them to their advantage when committing crimes. The prosecution's experience in applying the law and its investigation into cryptocurrencies can contribute to the development of law enforcement practices.
economic crime, cryptocurrencies, digitalization, prosecution
Jogi személlyel szembeni büntetőeljárás – a 2001. évi CIV. törvény 2025. évi novellája
Cél: A tanulmány célja bemutatni a jogi személyekkel szembeni büntetőjogi intézkedésről szóló 2001. évi CIV. törvényt módosító 2025. évi XLIX. törvénnyel bevezetett változásokat. Áttekintésre kerülnek a 2001. évi CIV. törvény elfogadása óta eltelet több mint húsz év jogalkalmazói tapasztalatai, az Európai Unió jogi aktusai és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) 4. körös értékelése során megfogalmazott ajánlások, amelyek alapján a jogi személyekkel szembeni eljárás átfogó átalakulása vált indokolttá. A tanulmány ismerteti továbbá a szabályozás azon lényeges sarokpontjait is, amelyek elsődleges célja a jogi személlyel szembeni eljárásnak a természetes személyeket érintő eljárásba történő harmonikusabb integrálása volt. Módszertan: A 2001. évi CIV. törvény elfogadásával kapcsolatos tudományos diskurzus rövid áttekintését követően a jogszabály-előkészítés tapasztalatainak, az ehhez kapcsolódó jogalkalmazói gyakorlatnak, továbbá a releváns uniós jogi aktusoknak és az OECD ajánlásának bemutatására kerül sor. Ezt követően a 2025. évi XLIX. törvény módosító rendelkezéseinek értelmezésére és a hatályos szabályozással, valamint a büntetőeljárásról szóló 2017. évi CX. törvény (Be.) rendelkezéseivel történő összevetésére kerül sor. Megállapítások: A jogi személlyel szembeni szabályozás átfogó felülvizsgálata mind a jogalkalmazói tapasztalatok, mind a nemzetközi kötelezettségek okán szükséges volt. A szabályozás törekszik a jogi személlyel szembeni eljárást a büntetőeljárás menetébe, illetve a Be. szabályozási logikájában integrálni, ezzel is biztosítandó e modern bűnmegelőzési eszközrendszer hatékony működését. Érték: Az olvasó megismerheti a 2001. évi CIV. törvény 2025. évi átfogó módosításának indokait, a jogszabály-előkészítés során felmerült kérdésköröket, valamint a módosítás célját és tartalmát.
jogi személy büntetőjogi felelőssége, jogi személlyel szembeni büntetőeljárás, jogi személlyel köthető egyezség, konszenzuális eljárás
Cél: A tanulmány célja, hogy bemutassa a gazdaság jogi védelmének alapjait, korlátait, módszereit és eszközeit. Ennek keretében röviden áttekintésre kerül a gazdaság szabályozásának és védelmének rövid története, illetve a büntetőjogi védelem alapja, a védendő értékek köre. A tanulmány ismerteti továbbá a büntetőjogi eszközök helyét a gazdaságvédelem jogi eszközrendszerében, illetve a gazdasági bűnözés társadalmi és morális hátterét és szereplőit. Végezetül a gazdasági bűncselekmények szankcionálásával is foglalkozik. Módszertan: Rövid történeti áttekintés után a büntetőjogi védelem alapjának feltására. Az ultima ratio elv vizsgálata alkotmánybírósági döntések, illetve nemzetközi források alapján. A gazdasági bűnözés társadalmi megítélésének és alanyi körének vizsgálata. Végezetül a gazdasági bűncselekmények szankcionálásának elméleti és gyakorlati elemzése. Megállapítások: A gazdasági bűnözés a társdalmakkal egyidős jelenség, mai társadalmi hátterét, motorját nagy részben a profitorientált, fogyasztói szemlélet szolgáltatja. A gazdasági bűnözés visszaszorítása érdekében a legfontosabb eszközök a megelőzés és felelősségre vonás elkerülhetetlensége. Emellett kiemelt fontosságú a jogkövetkezmények szerepe is, melyeknek kellő, de nem túlzó visszatartó erővel kell rendelkeznie az adott személy és a társadalom többi tagja tekintetében is. Érték: Az olvasó áttekintheti a gazdaság büntetőjogi védelmének okát, korlátait, módszereit és eszközeit, illetve betekintést nyerhet a gazdasági bűnözés alanyi körébe és társadalmi, morális hátterébe. Továbbá ráláthat a gazdasági bűnözéssel szembeni hatékony fellépés elméleti és gyakorlati problémáira.
a gazdaság büntetőjogi védelme, gazdasági bűnözés, gazdasági büntetőjog, a gazdasági büntetőjog korlátjai
A vagyoni hátrány megállapításának szakértői vagy szakmai összetevői egykor és ma
Cél: A tanulmány a költségvetést károsító bűncselekmények miatt folytatott büntetőeljárások kapcsán annak vizsgálatát helyezi fókuszba, hogy a bizonyítás körébe eső vagyoni hátrány összegének megállapítása kizárólag szakértő igénybevételével, vagy más módon is megállapítható. Hol lehet a határvonal a különleges szakértelem tartalmának értékelésében, a büntetőeljárási tapasztalatok szerint a vagyoni hátrány megállapítása adott esetben mikor marad belül, illetőleg mikor mutat túl a büntetőeljárást folytató nyomozó hatóság ismereteinek korlátain? Módszertan: A szakértő igénybevételére vonatkozó normatív szabályozás összefoglalását követően alapvetően a büntetőeljárási gyakorlati tapasztalatok alapul vételével történik annak bemutatása, kontextusba helyezése, hogy az elmúlt két-három évtizedben a költségvetést károsító bűncselekmények nyomozására kompetens hatóság esetében milyen specializálódás ment végbe, a jogalkalmazói tudás, készség, gyakorlat hogyan alakult, továbbá ezzel összefüggésben a háttérszabályozások által mára milyen adatvagyon áll rendelkezésre, azok feldolgozását milyen elemző eszközök, módszerek támogatják. Megállapítások: A büntetőeljárások hatékony lefolytatását alapvetően meghatározza, hogy mennyire időszerűen történik a bizonyítás, ennek folyamatában pedig meghatározó, hogy a vagyoni hátrány – mint a bizonyítás szempontjából releváns tény – összegének megállapítása is mennyire időszerűen, és milyen színvonalon történik meg. Ennek megfelelően jelentős, hogy a kérdésben milyen jogalkalmazói gyakorlat alakult, alakul. Érték: A szakértő igénybevételét meghatározó különleges szakértelem fogalma jogszabályban nincs definiálva. Alapvetően a joggyakorlat tudja alakítani, hogy az adott kérdés megállapításához, megítéléséhez milyen ismeretszint szükséges. A dolgozat az ismeretszint megítélésének kérdéséhez igyekezett egy képet mutatni, elsődlegesen a nyomozó hatósági jogalkalmazó gyakorlat változásainak aspektusából.
különleges szakértelem, vagyoni hátrány, költségvetést károsító bűncselekmények, időszerűség
A költségvetési csalások mai jellemzői – szükségszerű szervezettség, vagy konstruált „szervezetiség”?
Cél: A tanulmány célja a szervezetten elkövetett költségvetési csalásokra vonatkozó jogi szabályozás áttekintése, a gyakori törvényi változások nyomán alakuló bírói gyakorlat kritikája, valamint néhány, ezek alapján megfogalmazható javaslat vázolása. Módszertan: Rövid történeti visszatekintést követően az elemzés a bűnszervezet egyes fogalmi elemeinek – különösen a „hierarchikus struktúrának” és a „konspiratív működésnek” – aktuális vizsgálatára, továbbá e fogalmak bírói értelmezésének értékelésére összpontosít. A szerző számos, véletlenszerűen kiválasztott, bűnszervezeti keretek között megvalósított költségvetési csalás miatt indult ügyben hozott ítélet megállapításait szembesíti a jogalkotás céljaival és megfogalmazza következtetéseit. Megállapítások: A jelenlegi jogi szabályozás hosszú és bonyolult úton alakult ki; ennek ellenére máig nem sikerült egyértelműen elkülöníteni a bűnszervezetben, illetve a bűnszövetségben elkövetett, évente sok milliárd forint kárt okozó, de a szervezettség különböző szintjeit mutató költségvetési csalásokat. A bírói gyakorlat az esetek jelentős részében súlyosabb, bűnszervezeti elkövetési formaként kezeli az ügyeket, még akkor is, ha elméleti és gyakorlati szempontból elegendő lenne a szervezettség enyhébb fokának megállapítása. A tanulmányban megfogalmazott ajánlások megfontolása a vádlottak együttműködési készségének növelését, a bűnös úton szerzett vagyon nagyobb arányú visszaszerzését és eredményesebb jóvátételt eredményezhetne. Érték: A tanulmány felvetései és javaslatai hozzájárulhatnak az ítélkezési gyakorlat egységességéhez, valamint a jogbiztonság, az arányosság és a szubszidiaritás büntetőjogi elveinek erősítéséhez. A represszív szankciók és a helyreállító intézkedések megfelelő arányának kialakítása elősegítheti a költségvetés hatékonyabb védelmét.
bűnszervezet, bűnszövetség, költségvetési csalás, Kúria
Láthatatlan pénz, látható bűnözés? A kriptovaluták megjelenése a gazdasági bűnözésben
Cél: A tanulmány célja a gazdasági bűnözés és a kriptovaluták közötti kapcsolat feltárása, különösen azzal összefüggésben, hogy a kriptoeszközök milyen szerepet játszhatnak a gazdasági bűncselekmények elkövetésében, illetve a bűnös úton szerzett vagyon hatóságok látóköréből történő kivonásában. A legfőbb hipotézis szerint a kriptovaluták nem csupán pénzügyi innovációként értelmezhetők, hanem a bűnözés területén új dimenziók megnyitására is képesek. Módszertan: Az elemzés a kvalitatív kutatási módszert alkalmazva az ügyészség jogalkalmazási tapasztalataira és a Legfőbb Ügyészség kriptovalutákkal kapcsolatban lefolytatott célvizsgálatának megállapításaira épül. Megállapítások: A tanulmány elsődleges megállapítása, hogy a kriptovaluták decentralizált, pszeudo-anonim természete jelentős kockázatokat hordozhat: elősegítheti a gazdasági bűnözés terjedését, valamint hatással lehet a gazdasági bűncselekmények struktúrájára is. A kriptovalutákat jellemző anonimitás és a hozzájuk való könnyű hozzáférés akadályozza a bűnüldöző hatóságok hatékony fellépését, az elkövetők felderítését és felelősségre vonását. A kriptoeszközök emellett alkalmasak arra is, hogy a bűncselekményből származó vagyont a hatóságok elől kivonják. Érték: A tanulmány rámutat arra, hogy a technológia fejlődésének és a digitalizáció térnyerésének köszönhetően a gazdasági bűnözők eszköztára is bővült. A fehér galléros bűnözők számára különösebb problémát az sem jelent, hogy a globálisan tapasztalható, megváltozott körülményekhez alkalmazkodjanak, sőt azt a bűnelkövetés során az előnyükre használják fel. Az ügyészség jogalkalmazási tapasztalatai és a kriptovalutákkal kapcsolatban lefolytatott vizsgálata hozzájárulhat a bűnüldözési gyakorlat fejlesztéséhez.
gazdasági bűnözés, kriptovaluták, digitalizáció, ügyészség
Strategic HRM and generational challenges in European public administration
Aim: The study aims to analyse the implementation of strategic human resource management (SHRM) in European public administrations, focusing on generational challenges, workforce planning, and HRM strategies to enhance public sector attractiveness. Methodology: The research is based on a large-scale international and Hungarian study, utilizing surveys, interviews, and statistical analyses conducted among EUPAN member states and observer countries to assess HRM frameworks and generational workforce integration. Findings: The results indicate varying levels of SHRM adoption, with some countries implementing comprehensive HRM strategies while others face structural and policy challenges. Additionally, the study highlights the role of HR data-driven decision-making and the impact of generational shifts on public administration workforce planning. Value: This research provides practical recommendations for improving generational management and modernizing recruitment and retention strategies in public administration. By identifying best practices and gaps, it offers insights for policymakers and HR professionals seeking to adapt HRM frameworks to demographic changes and labour market demands.
Strategic Human Resource Management (SHRM), Generational Workforce Management, Public Sector HR Strategies, Data-Driven Decision-Making in HRM
Munkáltatói márkaépítés a közszolgálatban Illúzió vagy jövőkép a kiváló munkahely?
Cél: A 2024-es, a European Public Administration Network (EUPAN) tagállamai körében folytatott kutatás munkáltatói márkaépítéssel kapcsolatos eredményeinek összefoglalásával a szerzők szeretnénk rávilágítani arra, hogy a munkáltatói márkaépítés a HR-menedzsment egyre jelentősebbé váló stratégiai eszköze. Kiemelt szerepe van abban, hogy egy munkáltató kitűnjön a munkaerőpiaci versenyben. Bemutatják, hogy a munkáltatói márkaépítés nem csak a versenyszféra sajátja, hiszen egyes EUPAN tagállamok közszolgálatában már léteznek ennek használatára irányuló jó gyakorlatok. Módszertan: A szerzők a kutatás keretében a dokumentum- és tartalomelemzés mellett empirikus adatgyűjtést és adatelemzést végeztek. A nemzetközi (N = 26 fő) és a hazai (N = 12 500 fő) felméréshez is egy-egy saját fejlesztésű kvantitatív mérőeszközt, kérdőívet használtak, illetve a magyar vizsgálatban kvalitatív módszert, interjút (N = 8 fő) is alkalmaztak. Megállapítások: A közigazgatási szerveknek vannak olyan értékei, amelyek vonzó munkáltatóvá tehetik ezeket, segíthetik a fiatalabb generációk közigazgatási pályára orientálását, illetve a jelenlegi munkatársak motiválását, megtartását. Olyan tényezők, amelyek a közigazgatási munkáltatói márka alapjai lehetnek. A munkáltatói márkastratégia szerepét felértékelik a jelen jogi-gazdasági-társadalmi és digitális változásai. Érték: A tanulmány nemcsak arra világít rá, hogy mitől lesz egy munkáltató vonzó vagy kiváló, hanem arra is, hogy milyen elvárásokat támasztanak a munkavállalók egy munkahellyel szemben, felfedezhetők-e ezek között generációs eltérések. Rámutat a közigazgatási munkahelyek előnyeire, de jelzi azokat a HR-funkciókat is, amelyek jelenleg nem segítik a toborzást vagy a megtartást ebben a szektorban.
munkáltatói márka, közigazgatás, toborzás, megtartás
The Complete Works of William Shakespeare (Abridged), or International and National Trends in Workplace Learning in Public Administration
Aim: In this paper we analyse the L&D related results of the 2024 international EUPAN research. We explore Gen Z’s main characteristics and needs; furthermore present the means by which the different countries provide for the development of their central government officials. We also examine to which extent generational awareness is present. We place the results of the parallel Hungarian generational research into international context. Methodology: We apply an international questionnaire survey (N= 26), a questionnaire survey of Hungarian government officials (N= 12.500), document and content analysis, statistical data analysis as well as interviews (N= 8). Findings: When designing L&D systems the perception of generational differences is as important as the differences themselves. In addition to generational affiliation attention must be paid to various other factors. Generational characteristics can be translated into needs which in turn can be translated into strategy guidelines. The discourse is useful as it draws attention to trends that are relevant not only for gen Z but the entire workforce (e.g. exponentially increasing digitalisation, mental well-being challenges). We display a range of good practices. Value: The paper offers insight for modernising L&D strategy in public administration. Based on extensive international and national questionnaire research, we identify trends and good practices related to, among others, mentoring, training, coaching, self-directed learning, personalised development, microlearning as well as digital platforms.
EUPAN, learning and development, Gen Z, public administration
Excellent Workplace: Illusion or Vision? Employer Branding in Public Services
Aim: This paper presents the findings of the 2024 employer branding survey conducted among the European Public Administration Network’s (EUPAN) member states, emphasising the growing significance of employer branding as a strategic human resource management tool. It plays a prominent role in an employer's ability to stand out in the labour market. This study shows that effective employer branding practices are already being implemented within the public services of several EUPAN member states, challenging the perception that it is exclusive to the private sector. Methodology: In addition to document and content analysis, we collected and analysed empirical data within the framework of the research. We used a quantitative measurement tool in the form of a questionnaire for both the international (N = 26) and domestic (N = 12,500) surveys. For the Hungarian component, qualitative research in the form of semi-structured interviews (N = 8) was also used. Findings: Public administration institutions possess core values that can enhance their attractiveness as employers, inspire younger generations to pursue careers in public service, and help retain current employees. These values form the basis of a robust employer brand in public administration. The relevance of employer branding is further amplified by ongoing legal, economic, societal and digital transformations. Value: This study offers insights into what constitutes an attractive or excellent employer, examines employee expectations of the workplace and explores generational differences. It also identifies the benefits of public sector employment and pinpoints HR functions that hinder recruitment and retention efforts in this field.
employer brand, public administration, recruitment, retention
Stratégiai HRM és generációs kihívások az európai közigazgatásban
Cél: A tanulmány célja a stratégiai humánerőforrás-menedzsment (SHRM) végrehajtásának elemzése az európai közigazgatásban, a generációs kihívásokra, a munkaerő-tervezésre és a közszféra vonzerejének növelését célzó HRM-stratégiákra összpontosítva. Módszertan: A kutatás egy nagyszabású nemzetközi és magyarországi vizsgálaton alapul, amely az EUPAN tagállamok és megfigyelő országok körében végzett felméréseket, interjúkat és statisztikai elemzéseket használ fel a HRM-keretek és a generációs munkaerő-integráció felmérésére. Megállapítások: Az eredmények azt mutatják, hogy az SHRM elfogadottsága eltérő szinten van, egyes országok átfogó HRM-stratégiákat hajtanak végre, míg mások strukturális és szakpolitikai kihívásokkal küzdenek. Emellett a tanulmány kiemeli a HR-adatokon alapuló döntéshozatal szerepét és a generációváltás hatását a közigazgatás munkaerő-tervezésére. Érték: A kutatás gyakorlati ajánlásokat tesz a generációmenedzsment javítására és a munkaerő-felvételi és -megtartási stratégiák korszerűsítésére a közigazgatásban. A legjobb gyakorlatok és hiányosságok azonosításával betekintést nyújt a politikai döntéshozók és a HR-szakemberek számára, akik így a HRM-kereteket a demográfiai változásokhoz és a munkaerőpiaci igényekhez igazíthatják.
stratégiai humánerőforrás-menedzsment (SHRM), generációs munkaerő-gazdálkodás, közszektorbeli HR-stratégiák, adatvezérelt döntéshozatal a HRM-ben
Shakespeare összes rövidítve, avagy nemzetközi és hazai trendek a közigazgatási munkahelyi tanulás és fejlesztés világából
Cél: A 2024-es nemzetközi European Public Administration Network (EUPAN) kutatás tanulás-fejlesztéssel kapcsolatos eredményeinek összegzése és továbbgondolása. A szerzők bemutatják a Z generáció tagjainak tanulási, képződési sajátosságait, igényeit. Feltárják, hogy milyen eszközökkel biztosítják az egyes országok a kormányzati igazgatás tisztviselőinek fejlesztését, és hogy mennyiben jelenik meg a generációtudatosság. A párhuzamos magyar generációkutatás eredményeit a nemzetközi kutatás fényében vizsgáljuk. Módszertan: A szerzők nemzetközi kérdőíves felmérést (N = 26), magyar kormánytisztviselők körében végzett kérdőíves felmérést (N = 12 500), dokumentum- és tartalomelemzést, statisztikai adatok elemzését alkalmazták, valamint interjúk készültek (N = 8) a téma feldolgozására. Megállapítások: Az L&D stratégia alakítása során figyelemmel kell lenni a generációs hovatartozáson túlmutató egyéb tényezőkre, az egyedi emberi sajátosságokra, valamint arra, hogy a generációs különbségek percepciója éppolyan fontos, mint maguk a különbségek. A diskurzus mindannyiunk számára jelentős szükségletekre és trendekre hívja fel a figyelmet (például exponenciálisan erősödő digitalizáció, mentális jólléti kihívások). A generációs jellegzetességek igényekké, majd a stratégia számára irányvonalakká fordíthatók le. Az eltérő igények kielégítésére diverzifikált képzés alkalmas, melyre számos jó gyakorlatot mutatnak a szerzők. Érték: A tanulmány muníciót ad a képzés és fejlesztési stratégia korszerűsítéséhez. Rendkívül széles körű nemzetközi és hazai kérdőíves kutatás alapján mutat ki trendeket és jó gyakorlatokat többek között mentoring, tréning, coaching, önirányított tanulás, személyre szabott fejlesztés, mikrotanulás és a digitális platformok kapcsán.
EUPAN, tanulás és fejlesztés, Z generáció, közigazgatás
Aim: To present the main international trends in civil service staffing, age composition, and mobility, based on recent OECD and EUPAN data, and to highlight the related human resource management challenges and possible strategic responses. Methodology: A comparative analysis drawing on official OECD and EUPAN statistics, reports, and relevant literature. The study examines differences between countries in terms of the proportion of public service employment, workforce age distribution, mobility practices, and structural characteristics. Findings: Public service employment shares remain generally stable across most developed countries, although there are significant variations between OECD members. The aging of the public service workforce is faster than that of the general population, especially in Mediterranean countries, while the proportion of young employees is low, raising concerns about future replacement. Mobility is underutilized as an efficiency-enhancing tool, despite its potential to address skill shortages, distribute competencies more effectively, and support innovation. Value: The study provides a comprehensive, comparative overview of current international trends in the civil service and formulates practical recommendations for human resource policy, particularly in the strategic use of mobility. The results may assist policymakers in long-term workforce planning and fostering generational renewal in public administration.
Cél: A tanulmány célja, hogy az OECD és az EUPAN friss adatai alapján bemutassa a közszolgálat nemzetközi létszám-, korösszetétel- és mobilitási trendjeit, valamint feltárja az ezekből fakadó humánerőforrás-menedzsment kihívásokat és lehetséges stratégiai válaszokat. Módszertan: A kutatás az OECD és az EUPAN hivatalos statisztikáin, elemzésein, valamint releváns szakirodalmon alapuló összehasonlító elemzést alkalmaz. Az országok közötti különbségeket a közszolgálati foglalkoztatás aránya, a korösszetétel, a mobilitási gyakorlatok és a strukturális sajátosságok mentén vizsgálja. Megállapítások: A fejlett országok többségében stabil a közszolgálati foglalkoztatás aránya, azonban jelentős országonkénti eltérések figyelhetők meg. A társadalmi öregedésnél gyorsabb ütemben öregszik a közszolgálati állomány, különösen a mediterrán országokban. A fiatalok aránya alacsony, ami hosszú távon utánpótlási problémákat vetít előre. A mobilitás mint hatékonyságnövelő eszköz számos országban alulhasznosított, miközben stratégiai alkalmazása elősegíthetné a munkaerő optimális elosztását, a kompetenciahiányok kezelését és az innovációt. Érték: A tanulmány átfogó, összehasonlító képet ad a közszolgálat aktuális nemzetközi trendjeiről, és gyakorlati szempontból is hasznosítható javaslatokat fogalmaz meg a humánerőforrás-politika, különösen a stratégiai mobilitás területén. Az eredmények támogathatják a hazai közigazgatási döntéshozókat a hosszú távú munkaerő-tervezésben és a generációs megújulás elősegítésében.
CEPOL Portfolio as Major Training Offer for Law Enforcement
Aim: This study aims to explore how the European Union Agency for Law Enforcement Training (CEPOL) positions itself as a transnational provider of law enforcement training across Europe and beyond. It identifies key trends from the literature and examines CEPOL’s role as a trusted training provider, focusing on its training model. Methodology: The paper adopts a literature-based analytical approach, supported by a review of CEPOL’s strategic and digital training developments, highlighting how education expertise is integrated into training programmes. Findings: The study reveals CEPOL’s strategic use of technology through its digital strategy, its implementation of a blended training model, and its focus on equipping law enforcement officials with digital-age skills. It also identifies the CEPOL Exchange Programme and online platform as flagship initiatives. CEPOL's continuous data collection and assessment strategies support ongoing improvement and alignment with strategic training priorities. Value: The paper provides insights into CEPOL’s evolving training portfolio and its alignment with European security needs. It demonstrates the agency’s commitment to innovation, quality, and evidence-based training approaches, contributing to the development of a more effective and cohesive European law enforcement community.
Law enforcement training, training models and evaluation, digital skills, evidence-based policing
The European Union’s Approach to Law Enforcement Training Needs Analysis: A Review of the CEPOL Model in the Context of Global Practices
Aim: The article aims to analyse the methodologies and practical applications of Training Needs Analysis (TNA) in law enforcement, with particular attention to the model developed by the European Union Agency for Law Enforcement Training (CEPOL). It seeks to determine how CEPOL’s approach compares to other documented practices in terms of structure, foresight integration, and strategic coherence. Methodology: The study is based on a systematic review of 406 academic and institutional publications published between 1966 and 2025. The analysis includes both quantitative and qualitative methods to assess general TNA approaches, security-sector-specific applications, and the role of foresight in anticipating training needs. Special attention is given to CEPOL’s dual-layered model, comprising the EU Strategic Training Needs Assessment (EU-STNA) and the Operational Training Needs Analysis (OTNA). Findings: The review identifies a shift towards competency-based and data-driven TNA practices worldwide, with a growing emphasis on digital skills and artificial intelligence. The CEPOL model is characterised as a mature, multi-stakeholder framework that effectively translates strategic EU security priorities into operational training. Despite its strengths, the analysis also highlights challenges in outreach and in measuring long-term training impact. Value: This study provides an up-to-date and comprehensive overview of international TNA practices, positioning CEPOL’s methodology as a benchmark for structured and forward-looking law enforcement training. It contributes to the literature by mapping emerging trends and offering policy-relevant insights into professional development strategies within EU law enforcement.
training needs analysis, law enforcement training, digital skills, CEPOL model
A CEPOL képzési portfóliója mint a rendészeti továbbképzések kiemelt kínálata
Cél: A tanulmány célja, hogy feltárja, miként pozícionálja magát az Európai Unió Rendészeti Képzési Ügynöksége (CEPOL) mint nemzetközi rendészeti képzésszolgáltató Európában és azon túl. Azonosítja a szakirodalomból kirajzolódó főbb tendenciákat, és elemzi a CEPOL szerepét mint megbízható képzésszolgáltató, különös tekintettel képzési modelljére. Módszertan: A tanulmány irodalmi elemzésen alapuló megközelítést alkalmaz, kiegészítve a CEPOL stratégiai és digitális képzési fejlesztéseinek áttekintésével, külön hangsúlyt fektetve arra, hogyan integrálja az oktatási szaktudást a képzési programjaiba. Megállapítások: A vizsgálat feltárja a CEPOL digitális stratégiájának technológiai megoldásait, a kevert képzési modell alkalmazását, valamint a rendészeti tisztviselők digitális korszakhoz szükséges készségeinek fejlesztésére irányuló törekvéseit. A tanulmány kiemeli továbbá a CEPOL csereprogramját és online platformját mint zászlóshajó kezdeményezéseket. A CEPOL folyamatos adatgyűjtése és értékelési stratégiái elősegítik a képzési kínálat folyamatos fejlesztését és a stratégiai képzési prioritásokhoz való igazodást. Érték: A tanulmány betekintést nyújt a CEPOL folyamatosan fejlődő képzési portfóliójába és annak európai biztonsági igényekhez való igazodásába. Rámutat az ügynökség innovációs, minőségi és bizonyítékokon alapuló képzés iránti elkötelezettségére, hozzájárulva egy hatékonyabb és egységesebb európai rendészeti közösség kialakításához.
rendészeti képzés, képzési modellek és értékelés, digitális készségek, bizonyítékokon alapuló rendészet
Az Európai Unió megközelítése a rendészeti képzési szükségletek elemzéséhez: a CEPOL-modell áttekintése a globális gyakorlatok tükrében
A tanulmány célja a rendészeti képzési szükségletek elemzésének (Training Needs Analysis – TNA) módszertani és gyakorlati megközelítéseinek vizsgálata, különös tekintettel az Európai Unió Rendészeti Képzési Ügynöksége (CEPOL) által kidolgozott modellre. A kutatás célja továbbá annak feltárása, hogy a CEPOL megközelítése mennyiben tér el más dokumentált gyakorlatoktól szerkezet, stratégiai előrelátás és koherencia szempontjából. Módszertan: A tanulmány 406 tudományos és intézményi publikáció szisztematikus áttekintésén alapul, amelyek 1966 és 2025 között jelentek meg. Az elemzés kvantitatív és kvalitatív módszereket ötvöz a TNA általános megközelítéseinek, ágazatspecifikus alkalmazásainak és a jövőbeli képzési igények előrejelzésében betöltött szerepének feltérképezésére. Kiemelt figyelmet kap a CEPOL kétszintű modellje, amely az EU stratégiai képzési szükségletfelmérését (EU-STNA) és az operatív képzési szükségletelemzést (OTNA) foglalja magában. Megállapítások: A vizsgálat globális szinten a kompetenciaalapú és adatvezérelt TNA-gyakorlatok térnyerését mutatja ki, különös hangsúllyal a digitális készségek és a mesterséges intelligencia területén. A CEPOL modellje érett, több szereplőt bevonó keretrendszerként jelenik meg, amely hatékonyan fordítja le az uniós biztonsági prioritásokat gyakorlati képzési tevékenységekké. Az elemzés ugyanakkor rávilágít a képzések elérésében és hosszú távú hatásuk mérésében fennálló kihívásokra is. Érték: A tanulmány naprakész és átfogó képet nyújt a nemzetközi TNA-gyakorlatokról, és a CEPOL módszertanát a strukturált és előrelátó rendészeti képzés referenciamodelljeként pozícionálja. Hozzájárul a szakirodalomhoz azáltal, hogy feltérképezi a kibontakozó tendenciákat, és szakpolitikai szempontból releváns meglátásokat kínál az uniós rendészeti szakemberek szakmai fejlődési stratégiáihoz.
képzési szükségletek elemzése, rendészeti képzés, digitális készségek, CEPOL-modell
Artificial Intelligence Innovations in Law Enforcement Training: CEPOL Strategy 23-27
Aim: The paper examines the role of artificial intelligence (AI) in law enforcement training and highlights the benefits and challenges associated with its use. AI in training can provide law enforcement officials with real-time, customised feedback on their performance, which can help them improve their skills and knowledge. However, the use of AI in law enforcement training also raises several challenges, such as ethical concerns related to the use of personal data and potential biases in AI algorithms. Therefore, it is crucial to effectively prepare law enforcement personnel to utilise AI to its full potential while minimising potential harm. Methodology: The paper also explores the new digital strategy of the European Union Agency for Law Enforcement Training (CEPOL) and how it incorporates AI technology into its training programmes to equip law enforcement authorities with the most up-to-date knowledge and skills. Additionally, the paper underscores the importance of research and science in identifying and developing new AI advancements and best practices. Findings: Finally, this article presents the identified gaps in digital skills and the use of new technologies in law enforcement training. Value: CEPOL periodically collects data to define strategic training priorities for law enforcement officials, emphasising digital skills and the use of new technologies. The need to increase the knowledge of law enforcement representatives on the rules of responsibility for artificial intelligence in the field of internal security remains a constant priority accompanying the development of technologies used in the work of law enforcement authorities.
artificial intelligence, law enforcement, training innovations, digital skills, new technologies, training activities, skills gap, CEPOL strategy 23-27
Innovatív paradigmák a rendfenntartásban: a kutatás és a gyakorlat összekapcsolása a bűnüldözési képzés területén
Cél: A cikk a tudományos kutatás és innováció központi szerepét vizsgálja a bűnüldözési képzés fejlesztésében, hangsúlyozva az empirikus eredményeket, mint a hatékony bűnmegelőzés és a demokratikus elszámoltathatóság alapját. Módszertan: Összefoglalja a tudomány bűnüldözési kultúrába való integrálásának kereteit, kiemelve a proaktív, helyhez kötött és célzott beavatkozások kiemelkedő előnyeit a hagyományos reaktív megközelítésekkel. A cikk a kutatások szisztematikus integrálását szorgalmazza a bűnüldözéssel kapcsolatos oktatás, az intézményi reformok és a vezetőképzés területén. Mindezt az operatív eredmények javítása, a folyamatos tanulás elősegítése és a nemzetközi átjárhatóság előmozdítása érdekében. Megállapítások: A cikkben bemutatásra kerül, hogy a CEPOL kutatásai hogyan erősítik – a képzési kínálat javítása érdekében történő beavatkozásokkal – az ügynökség fő tevékenységének, a bűnüldözési képzésnek a minőségét. Az írás kiemeli a szakirodalom áttekintéséből származó számos eredmény gyakorlati alkalmazását azáltal, hogy röviden bemutatja a portfóliójában szereplő kutatási tevékenységeket, így demonstrálva, hogy az elméleti ismeretek hogyan integrálódnak aktívan a valós kutatási tevékenységekbe. Érték: A cikk hangsúlyozza a tényeken alapuló képzési reform globális jelentőségét, különösen az európai bűnüldözés kontextusában, és érvel a képzési paradigmák stratégiai átszervezése mellett a kortárs biztonsági és legitimitási kihívások kielégítése érdekében. Mindez a CEPOL által már biztosított kiválósági képzés eredménye.
kutatás és innováció, bűnüldözési képzés, tudományos találkozók a tudáscseréhez, tudományos publikációk, kutatási hálózatok
Mesterséges intelligencia innovációk a bűnüldözési képzésben: CEPOL stratégia 23–27
Cél: A tanulmány a mesterséges intelligencia (MI) szerepét vizsgálja a bűnüldözési képzésben, elsősorban az MI használatával kapcsolatos előnyökre és kihívásokra fókuszálva. A képzésben alkalmazott MI valós idejű, személyre szabott visszajelzést adhat a bűnüldöző szervek munkatársainak teljesítményükről, amely segítheti saját készségeik és ismereteik fejlesztését. Azonban az MI használata a bűnüldözési képzésben számos kihívást is felvet, például a személyes adatok felhasználásával kapcsolatos etikai aggályokat és az MI-algoritmusokban rejlő potenciális torzításokat. Ezért elengedhetetlen, hogy a bűnüldözési szervek munkatársait hatékonyan felkészítsék az MI teljes potenciáljának kihasználására, miközben minimalizálják a lehetséges torzításokat. Módszertan: A tanulmány az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségének (CEPOL) új digitális stratégiáját is vizsgálja. E stratégia mentén bemutatja azt is, hogy a CEPOL hogyan építi be az MI-technológiát a képzési programjaiba, hogy a bűnüldöző hatóságok a legfrissebb ismeretekkel és készségekkel rendelkezzenek. Megállapítások: A tanulmány hangsúlyozza a kutatás és a tudomány fontosságát az új mesterséges intelligenciával kapcsolatos fejlesztések és jó gyakorlatok kidolgozásában. Érték: A cikkben bemutatásra kerülnek a digitális készségek és az új technológiák használata során eddig észlelt hiányosságok a bűnüldözési képzés területén. A CEPOL rendszeresen gyűjt adatokat a bűnüldözési tisztviselők stratégiai képzési prioritásainak meghatározása érdekében, különös hangsúlyt fektetve a digitális készségekre és az új technológiák használatára. A bűnüldözési hatóságok munkájában használt technológiák fejlesztésével párhuzamosan prioritás marad a bűnüldözési szervek ismereteinek bővítése a belső biztonság területén alkalmazott mesterséges intelligencia etikus és felelősségteljes használatának szabályairól.
mesterséges intelligencia, bűnüldözés, képzési innovációk, digitális készségek, új technológiák, képzési tevékenységek, készséghiány, CEPOL stratégia 23–27
Law Enforcement Training in the European Union
Aim: This study examines the opportunities available to individual countries to act jointly and effectively against cross-border crime, with particular emphasis on the potential embedded in education. Methodology: In addition to the legislation, recommendations, and best practices related to CEPOL’s functioning, the study presents European Union law enforcement training based on the author’s personal experience. Findings: Beyond tracing the development and operation of CEPOL, the study provides insights into why a unified European law enforcement training system is important and necessary. Value: The paper is practice-oriented and seeks to offer a comprehensive overview of CEPOL’s role and history.
Cél: Ezen értekezés azt vizsgálja, hogy milyen lehetőségeik vannak az egyes országoknak arra nézve, hogy közösen és hatékonyan tudjanak fellépni a határokon átívelő bűnözéssel szemben, különös tekintettel az oktatásban rejlő lehetőségekre. Módszertan: A CEPOL működésére vonatkozó jogszabályok, ajánlások és a legjobb gyakorlatok mellett a tanulmány a szerző személyes tapasztalatai alapján mutatja be az európai uniós rendészeti oktatást. Megállapítások: A CEPOL fejlődéstörténete és működése mellett rálátást kaphatunk arra is, hogy miért fontos és szükséges egy egységes európai rendészeti oktatás. Érték: A tanulmány gyakorlati jellegű, átfogó képet kíván mutatni a CEPOL szerepéről és történetéről.
Innovative Paradigms in Policing: Bridging Research and Practice in Law Enforcement Training
Aim: This article examines the central role of scientific research and innovation in improving law enforcement training, emphasizing empirical evidence as the foundation for effective crime prevention and democratic accountability. Methodology: It synthesizes the framework for integrating science in law enforcement culture, highlighting the superiority of proactive, place-based, and focused interventions over traditional reactive approaches. It argues for a systemic integration of research into law enforcement education, institutional reform, and leadership development to enhance operational outcomes, foster continuous learning, and promote international interoperability. Findings: Along the article, samples on how Research at CEPOL is doing its way to reinforce its intervention to improve the offer, include innovation and reinforce the quality of the main core business of this European Union Agency: law enforcement training. It highlights the practical application of numerous findings from the literature review by briefly presenting the research activities within its portfolio, thereby demonstrating how theoretical insights are actively integrated into real-world research efforts. Value: The discussion underscores the global relevance of evidence-driven training reform, particularly within European law enforcement contexts, and advocates for a strategic realignment of training paradigms to meet contemporary security and legitimacy challenges, which results on training of excellency already offered by CEPOL.
Research and Innovation; Law Enforcement (LE) training; Scientific meetings to Exchange of knowledge; Scientific Publications; Research networks
A hónap eseményei az EU bel- és igazságügyi együttműködése terén (december)
A szerző a 2010. évi december hónap eseményeit foglalja össze az EU belügyi együttműködése terén.
Csalások, visszaélések és nyomozati munka a Katrina hurrikán okozta katasztrófahelyzetben
A cikk a rendvédelmi szervek előtt álló kihívások összetettségére összpontosít a természeti katasztrófák idején és azok következményeinek kezelésében. Amerikai példákon keresztül – főként a Katrina hurrikán pusztítása utáni eseteket vizsgálva – az elemzés középpontjában a biztosítási és jótékonysági csalások, a korrupció elleni küzdelem, valamint más fehérgalléros bűncselekmények állnak, amelyek a katasztrófa-elhárítás és -helyreállítás során merülnek fel.