A Belügyi Szemle rangos magyar tudományos folyóirat, amely 1953-as indulása óta a tudományos munkák terjesztésének egyik sarokköve lett. A magyar Belügyminisztérium által támogatott folyóirat kulcsfontosságú platformként szolgál az akadémikusok és kutatók számára, akik a legkülönbözőbb tudományágakra szakosodtak, beleértve a jogtudományt, az államtudományt, a kriminológiát, a rendészetet és a biztonságot. Az e területeken belüli szellemi fejlődés és párbeszéd előmozdítása iránti elkötelezettsége a Belügyi Szemlét a tudás és az innováció elismert forrásává tette, és jelentősen hozzájárul mind a nemzeti, mind a nemzetközi tudományos közösségek eredményeinek gyarapításához.
Belügyminisztérium, 1014 Budapest, Szentháromság tér 6.
Könyvismertetés Korinek László „…a lelke mindennek” című könyvéről
Cél: Jogállami büntetőpolitikát csak jogállami rendészettel lehet megvalósítani. Ehhez azonban a rendészeti igazgatás alkotmányos alapjait tovább kell erősíteni. Korinek László könyve ehhez kíván hozzájárulni. Módszertan: A monográfia a rendszerváltástól napjainkig terjedő időszak szakirodalmában először tekinti át a rendészettudományi kutatások hazai eredményeit, összevetve ezeket a legmeghatározóbb külföldi forrásokkal. Megállapítások: A múlt század végére megfogalmazódott a biztonság és az emberi jogok közötti kapcsolat újragondolásának szükségessége. Megszületett az emberi biztonság koncepciója. Az eszme azóta is terjed, mércéül szolgálva az önkénnyel szembeni fellépés, valamint az emberi szükségletekről való gondoskodás keretében tett intézkedések kritikai alapjaként. Érték: A könyv igazolja, hogy nélkülözhetetlen a humánum értékein alapuló és a jogbiztonságot garantáló rendészeti közjog, ami biztosítja a rendészeti hatóságok törvényes működését.
jogállam, szabad polgár, biztonság, veszélyelhárítás
Copyright (c) 2026 Belügyi Szemle https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Recenzió a Terrorizmus – Tanulmányok a terrorizmus komplex jelenségéről és egyes aspektusairól című kötetről
Cél: A tanulmány célja a Terrorizmus – Tanulmányok a terrorizmus komplex jelenségéről és egyes aspektusairól című tanulmánykötet átfogó bemutatása és értékelése, különös tekintettel annak interdiszciplináris megközelítésére, tematikus felépítésére, valamint tudományos és gyakorlati hasznosíthatóságára. Módszertan: A recenzió kvalitatív tartalomelemzésen alapul, amely a kötet tematikus egységeinek, tanulmányainak és főbb megállapításainak strukturált áttekintésével vizsgálja a mű elméleti kereteit, módszertani sokszínűségét és gyakorlati relevanciáját. Megállapítások: A vizsgálat megállapítja, hogy a kötet hiánypótló jellegű a hazai szakirodalomban, mivel a terrorizmus jelenségét jogi, politikatudományi, pszichológiai, társadalomtudományi, egészségtudományi és technológiai nézőpontból is elemzi. Kiemelt erőssége az aktuális témák – például a kiberterrorizmus, a radikalizáció, a női elkövetők, a magányos merénylők, valamint a terrorizmusfinanszírozás – részletes feldolgozása, továbbá a gyakorlati alkalmazhatóságot támogató példák és esettanulmányok bemutatása. Érték: A tanulmánykötet jelentős tudományos és gyakorlati értékkel bír, hozzájárul a terrorizmus komplex megértéséhez, támogatja a terrorelhárításban és biztonságpolitikában dolgozó szakemberek munkáját, valamint új kutatási és tudománykommunikációs irányokat is kijelöl.
recenzió, terrorizmus, terrorelhárítás, új típusú kihívások
The migration effects of armed conflicts between 2020-2025
Aim: This study examines how the armed conflicts between 2020 and 2025—most notably the Russian–Ukrainian war—shaped Hungary’s migration landscape, in comparison to the indirect effects of Middle Eastern and African crises. Methodology: A mixed-methods approach integrates international statistics, legal documents and peer-reviewed literature within a comparative narrative framework. Findings: The war in Ukraine triggered unprecedented temporary protection mechanisms and generated substantial humanitarian pressure, whereas other conflicts primarily affected Hungary through indirect, Europe-level political and institutional dynamics. Value: The paper highlights Hungary’s dual migration narrative rooted in the privileging of perceived national interests, along with the challenges of securitisation, offering added value to policy debates and academic research.
armed conflict, migration, temporary protection, securitisation
The Increasing Use of Generative Artificial Intelligence (AI) in the Creation of Online Child Sexual Abuse Material: Child Victims and Offenders
Aim: The study “The Increasing Use of Generative Artificial Intelligence (AI) in the Creation of Online Child Sexual Abuse Material: Child Victims and Offenders" paper aims to explore the question of how the spread of generative artificial intelligence (including “deepfake” technology) exacerbates the problem of creating and sharing online child sexual abuse material. The paper pays particular attention to the characteristics and circumstances of victimisation and youth offending, as well as to the social, legal, and criminological challenges arising from the expansion of generative AI. Methodology: Systematic review and analysis of recent Hungarian and international literature, research and other reports, as well as relevant statistical data. The analysis is further complemented by case studies and by the presentation and comparative examination of national and international examples. Findings: The advance of generative artificial intelligence radically increases the volume of digitally created, sexually explicit, realistic images of children. The simplification and easy accessibility of increasingly user-friendly applications facilitate child perpetration and victimization worldwide. Despite global efforts, adequate international and national legal, law enforcement, and prevention tools remain inadequate. Effective online child protection and criminal justice strategies therefore require differentiated, prevention-oriented, system-level and interdisciplinary solutions that deliberately take account of children’s diverse situations and sociodemographic characteristics. Value: The study provides a comprehensive analysis of a rapidly evolving and pressing child protection, law enforcement, and legislative challenge through a criminological lens. Drawing on up-to-date academic and grey literature and evidence, it highlights the need for differentiated, child-centred, preventive, context-, age- and gender-sensitive interventions. It provides reference points for the development of effective strategies to tackle online child sexual abuse material in the age of generative artificial intelligence.
generative artificial intelligence; online child sexual abuse; online child protection; cybercrime
A generatív mesterséges intelligencia elterjedése az online szexuális gyermekbántalmazási tartalmak létrehozásában: kiskorú áldozatok és elkövetők
Cél: A tanulmány célja, hogy feltáró jelleggel, tudományos módszerekkel vizsgálja azt a kérdést, miként járul hozzá a generatív mesterséges intelligencia – beleértve a „deepfake” (mélyhamisítás) technológiát is – terjedése a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló tartalmak előállításának és megosztásának problémájához. A kutatás különös figyelmet fordít az áldozattá és gyermekként elkövetővé válás jellegzetességeire és körülményeire, valamint a generatív mesterséges intelligencia elterjedéséből fakadó társadalmi, jogi és kriminológiai kihívások feltárására. Módszertan: Az elmúlt évek magyar és nemzetközi szakirodalmának, kutatási és intézményi jelentéseinek, valamint a releváns statisztikáknak a szisztematikus áttekintése és elemzése. Az elemzést esettanulmányok és hazai, illetve nemzetközi példák bemutatása és összevetése egészíti ki. Megállapítások: A generatív mesterséges intelligencia térnyerése radikálisan növeli a digitálisan létrehozott szexuálisan explicit, gyermekeket valósághűen ábrázoló felvételek mennyiségét. Az egyre inkább „felhasználóbaráttá” váló alkalmazások egyszerűsödése és könnyű hozzáférhetősége drasztikusan megkönnyíti az elkövetővé és áldozattá válást világszerte. A globális erőfeszítések ellenére a megfelelő nemzetközi és hazai jogi, bűnüldözési és megelőzési eszközök egyelőre hiányosak. Az eredményes online gyermekvédelmet és igazságszolgáltatást elősegítő stratégiák kidolgozása során elengedhetetlen, hogy differenciált, megelőzésre fókuszáló, rendszerszintű és szakmaközi megoldások szülessenek, célzottan figyelembe véve a gyermekek helyzetének és szociodemográfiai jellegzetességeinek különbségeit. Érték: A tanulmány kriminológiai szakmai keretek között, széleskörűen elemez egy gyorsan fejlődő és aktuális gyermekvédelmi, bűnüldözési és jogalkotói problémát. A friss nemzetközi és hazai szakirodalom és tények alapján mutat rá a differenciált, gyermekeket értő módon bevonó, preventív, helyzetspecifikus, életkori és nemi szempontokra érzékeny beavatkozások szükségességére, támpontot nyújtva hatékony stratégiák kialakításához az online szexuális gyermekbántalmazási tartalmak kezelésére a generatív mesterséges intelligencia térnyerésének korában.
generatív mesterséges intelligencia, online szexuális gyermekbántalmazás, online gyermekvédelem, kiberbűnözés
A biológiai anyagmaradványok cselekvési szintű vizsgálata bűnügyekben III. A Bayes-hálózatok
Cél: A háromrészes tanulmány harmadik részének célja, hogy magyar nyelven, konkrét példákon keresztül bemutassa a bűncselekményekkel kapcsolatba hozható biológiai anyagmaradványok (köztük a DNS) cselekvési szintű vizsgálatát szolgáló Bayes-hálózatanalízis alapelveit. Módszertan: A tanulmány készítéséhez a nemzetközi szakirodalmat és szakmai ajánlásokat vetette össze a szerző, illetve Bayes-hálózatanalíziseket végzett el. Megállapítások: A bűnügyekben vizsgált anyagmaradványok cselekvési szintű igazságügyi valószínűsítő értékelésének egy kiváló módszere a Bayes-hálózatanalízis. A Bayes-hálózat (BH) valószínűségi változókat és azok feltételes függőségeit tartalmazó, irányított körmentes gráf. A gráf dolgok (csomópontok, csúcsok) és rajtuk értelmezett összeköttetések (élek) halmaza. A BH irányítottsága teljesen megfelel a forenzikus cselekvési szintű elemzésekben is a vizsgálatok fókuszába kerülő ok → okozat, hatás → következmény (ti. cselekvés → anyagtranszfer) függőségeknek. A BH körmentes, azaz az állításokat, elemzett cselekvéseket, az azokhoz tartozó anyagtranszfer (TPPR) eseményeket és a szakértői vizsgálati eredményeket reprezentáló csomópontok egyirányú láncolata egyetlen csomópontba sem térhet vissza. Ez tökéletesen modellezi az anyagmaradványok változásának térbeli és időbeli dinamikáját, amely soha nem térhet vissza a kiinduláskori állapotban és időben a kezdőpontra. Minden csomópont állapotát és azok valószínűségét a hozzájuk közvetlenük kapcsolódó szülő csomópont(ok) (például DNS-transzfer) állapota és valószínűsége befolyásolja. A szakértői vizsgálati eredménynek a vád és a védelem cselekvési szintű állítására vonatkozó valószínűségei (likelihood) a BH összes csomópontjának valószínűségéből kalkulálható. Egy ausztráliai és egy magyarországi bűnügyben elvégzett Bayes-hálózatanalízissel bemutatásra kerül, hogy a módszer hogyan segítheti az igazságszolgáltatás munkáját a genetikai szakértői eredmények bizonyító erejének statisztikai megbecsülésével, cselekvési szinten is. Érték: Magyar nyelven a szerző elsőként mutatja be ezt a szakterületet az igazságszolgáltatás szereplőinek, megteremtve a szakmai hátteret és nyelvezetet a magyarországi alkalmazásban. A szerző tudomása szerint cselekvési szintű igazságügyi genetikai Bayes-hálózatanalízis magyarországi bűnügy kapcsán most először kerül publikálásra.
igazságügyi genetikai vizsgálatok, cselekvési szintű értékelés, DNS-transzfer, Bayes-hálózatok
Resztoratív város a Mecsek lábánál A resztoratív városmodell megvalósításának lehetőségei
Cél: A tanulmány célja annak feltárása, hogy Pécs adottságai, intézményi hálózatai és stratégiai dokumentumai mennyiben teremtenek kedvező feltételeket a resztoratív városmodell bevezetéséhez, különös tekintettel a társadalmi kohézió, a közbiztonság és az áldozatsegítés megerősítésére. Módszertan: A kutatás várospolitikai és stratégiai dokumentumelemzésre (országos és helyi közbiztonsági és bűnmegelőzési koncepciók, cselekvési tervek), szakirodalmi áttekintésre (resztoratív igazságszolgáltatás és városfejlesztés), valamint európai resztoratív város gyakorlatok összehasonlító vizsgálatára épít. Kiegészítő módszerként leíró, jogszabály-értelmező és gyakorlati (implementációs) szempontokat integrál. Megállapítások: Pécs stratégiai célrendszere és intézményi ökoszisztémája (önkormányzati partnerségek, egyetemi bázis, áldozatsegítő és gyermekvédelmi szolgáltatások, közösségi foglalkoztató) több ponton illeszkedik a resztoratív város elveihez. A tanulmány konkrét pilotterületeket azonosít (iskolai és ifjúsági programok, városi resztoratív központ, közösségi mediáció), és bemutatja a hálózatos működés, a képzési komponens és a mérhetőség (indikátorrendszer) kulcsszerepét. Érték: A dolgozat településszintű, rendszerszerű bevezetési keretet kínál a resztoratív városmodellhez: gyakorlati cselekvési javaslatokkal és értékelési logikával összekapcsolja a helyi fejlesztéspolitikát, a közbiztonságot és a közösségi részvételt. Eredményei adaptálhatók hasonló méretű, egyetemvárosi karakterű közép-európai településekre is.
resztoratív város; közösségi konfliktuskezelés; bűnmegelőzés; társadalmi kohézió
A kapcsolati erőszak pertinenciája terminális életellenes bűncselekményekben Csongrád-Csanád vármegyében
Cél: Az életellenes bűncselekmények társas kontextusát hazánkban nem mérik. Jelen tanulmány célja, hogy feltárja a Csongrád-Csanád vármegyében, 2014 és 2024 közötti időszakban elkövetett, súlyos életellenes bűncselekmények társas kontextusát, vagyis azt, hogy az elkövető és a sértett milyen viszonyban álltak egymással. Módszertan: A szűken értelmezett fizikai erőszakot a kapcsolati erőszak tényállásának sértetti körével kiegészítve a társas kontextus mérhetővé válik. A mintát a Szegedi Törvényszék 91 esete alkotja. Az esetek tartalmi elemzésével került feltárásra a társas kontextus. A tanulmány vegyes módszertant alkalmaz: alapvetően kvantitatív célú, de kvalitatív szempontok szerint csoportosít. Megállapítások: A mintában vizsgált bűncselekmények 41,6%-os relevanciát mutatnak, amelynek trendje időben tartósnak, mértékében pedig jobbára állandónak tűnik a vizsgált időszakban. Érték: A tanulmány, a fentiek jelentőségén túl, a bemutatott módszertannal is segítheti a további kutatásokat. Ezen felül a kapcsolati erőszak társadalmi jelenségének pontosabb megértését is lehetővé teszi.
párkapcsolati erőszak, kapcsolati erőszak, Csongrád-Csanád, prevalencia
A fegyveres konfliktusok migrációs hatásai 2020–2025 között
Cél: A tanulmány a 2020–2025 közötti fegyveres konfliktusok Magyarországra gyakorolt migrációs hatásait vizsgálja, különös tekintettel az orosz–ukrán háborúra, valamint a közel-keleti és afrikai válságokra. Módszertan: A kutatás mixed methods megközelítést alkalmaz, nemzetközi statisztikák, jogi dokumentumok és akadémiai források összevetésével, lehetővé téve a trendek és narratívák integrált értékelését. Megállapítások: Az ukrajnai háború példátlan ideiglenes védelmi mechanizmusokat aktivált, míg más konfliktusok főként közvetett, európai szintű hatásokkal jelentek meg. A hazai szabályozás – különösen a nagykövetségi eljárás – érdemben szűkítette a védelemhez való hozzáférést. Érték: A tanulmány rávilágít a magyar migrációs politika nemzeti érdekeket privilegizáló kettős narratívájára és a biztonságiasítás kihívásaira, hozzájárulva a szakpolitikai és tudományos diskurzushoz.
biztonságiasítás, fegyveres konfliktus, ideiglenes védelem, migráció
A jó sajtó a rendőr világossága Út a Kék fény című tévéműsor első adásához
Polgári államban a rend fenntartása a rendőrség feladata. A rendőrség közfeladatot lát el, megbízója a társadalom. Munkáját jelentős részben a társadalom nyilvánossága előtt végzi, ezért fokozott érdeklődés középpontjában áll, tevékenységének legtöbb mozzanata a sajtó és a lakosság előtt zajlik. A modern állami rendőrség létrehozását követően a rendőri vezetők felismerték a rendőrség és a sajtó jó kapcsolatának jelentőségét, amelynek első állomása a rendőrségi sajtóiroda 1880-ban történt felállítása és ezt követően a sajtó rendőri hírekkel való ellátása volt. A rendőrség tevékenysége később megjelent az elektronikus médiákban is. Ennek az első mérföldköveként a televízió 1965-ben megkezdte a Kék fény című műsor adását, amely egyre nagyobb népszerűségre tett szert mind a lakosság, mind a rendőrség körében. Cél: A tanulmány a rendőrség és a sajtó kapcsolatát, a rendészeti kommunikáció főbb állomásait vizsgálja történeti nézőpontból, és bemutatja a Kék fény című tévéműsor megszületésének körülményeit. Módszertan: A tanulmány a rendészeti szakfolyóiratok eddig kevésbé ismert, a rendőrségi kommunikációval kapcsolatos közleményeinek feldolgozása alapján bemutatja a rendőrség és a sajtó, valamint a rendőrség és a polgárok kapcsolatának alakulását az első rendőrségi sajtóiroda felállításától a Kék fény adásba kerüléséig. Egyúttal a Kék fény című műsor létrejöttének körülményeit vizsgálva bemutatja a mozgó kép rendőrségi alkalmazásának fejlődését. Megállapítások: A rendőrségnél 1880-ban állította fel a sajtóirodát. Ezt követően nagyon sok bűnügyi tudósítás jelent meg a napilapokban. A bűnügyi film szerepét Magyarországon is korán felismerték, már az 1920-as évektől készültek ilyen filmek (Strausz, 1921). A 20. század második felében a médiák súlypontja egyre inkább az írott sajtó felől az elektronikus hírközlés, vagyis a rádió, majd a televízió felé tolódott el. Ezt ismerték fel a Kék fény ötletadói, szerkesztői, riporterei. Munkájuknak köszönhetően a Kék fény a szakmabeliek és laikus műsorfogyasztók körében is gyorsan népszerű bűnügyi magazinná vált. Érték: A tanulmány elsőként dolgozta fel a rendőrségi kommunikáció történetét az első sajtóiroda (1880) felállításától a népszerűvé vált Kék fény műsor adásba kerüléséig (1965). A Kék fény nyugati és a keleti (szocialista) országok számára egyaránt mintául szolgált, az újdonság erejével hatott. Továbbá ellentétben a krimi témájú filmekkel és könyvekkel, a Kék fény valódi, megoldatlan bűneseteket dolgozott fel, kielégítve a lakosság kriminalisztikai éhségét és kíváncsiságát, így hosszú ideig az egyik legnépszerűbb tévéműsorrá vált (Hanák & Révész, 1980; Szabó, 1983).
rendőrség, sajtóiroda, televízió, Kék fény újság
Szabadulószobában tanulni? A Szabadulókamion 2024-es magyarországi programjának hatékonyságelemzése
Cél: A tanulmány célja, hogy bemutassa a holland Reshape Alapítvány által készíttetett és kezelt Szabadulókamion (eredeti nevén Escapetruck) elnevezésű bűnmegelőzési eszközt, valamint elhelyezze azt a bűnmegelőzés eszközrendszerében, és értékelje az általa megvalósított bűnmegelőzési program hatékonyságát. A Szabadulókamion 2024. szeptember 9–20. között hat magyar várost látogatott meg, ahol túlnyomórészt középiskolások próbálták ki a programot, melynek keretében egy 18 perces szabadulójátékban vettek részt, ahol megismerkedtek egy olyan áldozat történetével, akit az emberkereskedők prostitúcióra kényszerítettek. Módszertan: A program során a szervezők kérdőíves kutatást végeztek, amelynek célja az volt, hogy felmérjék, hogy a programban részt vevők mennyire emlékeznek a szabadulószobában elhangzott történetre. A kérdőíves kutatás eredményeként 182 középiskolás résztvevő válaszolt a szervezők kérdéseire. Megállapítások: A kérdőíves kutatás elemzése alapján kijelenthető, hogy a Szabadulókamion által megvalósított bűnmegelőzési program sikeres és valódi hozzáadott értékkel bír. Érték: A kutatás elsőként vizsgálja a Szabadulókamion által kínált innovatív bűnmegelőzési módszer hatékonyságát hazai környezetben.
emberkereskedelem, bűnmegelőzés, szituációs bűnmegelőzés, szexuális kizsákmányolás
A közérdekűmunka-büntetés végrehajtásának megközelítése a Békés Vármegyei Kormányhivatal gyakorlatában
Cél: A tanulmány bemutatja a közérdekűmunka-büntetés végrehajtása során mögöttesen érvényesülő együttműködő és segítő munkavégzést, amely által lépések tehetők a helyreállító igazságszolgáltatás előnyeinek rávilágítása és terjesztése érdekében. Módszertan: Szükségesnek találtuk, hogy a tárgyalt témakör tekintetében feltárjuk a releváns forrásokat a szakirodalmakban leírtakra támaszkodva. Ezen túl szükségesnek láttuk a jogintézmény valóságszféráját, összefüggő működésének körülményeit, gyakorlati megközelítését kvalitatív kutatási módszerrel, félig strukturált interjú készítésének eszközével vizsgálni. Az interjú intézményen kívül, a szorosabb értelembe vett terepen történt. Módszertani célunk volt az interjúkkal az érintettek érzéseinek, meglátásának mélyebb feltárása, valamint az, hogy a bűnelkövetőkkel való megértő, motiváló és támogató kapcsolat elősegítheti a sikeres végrehajtást. Az interjúkról hangfelvétel készült. Az interjúalanyok írásban hozzájárultak nevük, titulusuk, székhelyük és a hangfelvétel közzétételéhez. Az interjúkról tartalmi kivonatot készítettünk, tekintettel arra, hogy azok teljes terjedelemben való idézését nem láttuk indokoltnak. Megállapítások: A kutatás során az interjúk által megállapításra került, hogy hatékony együttműködés, támogató és motiváló kapcsolat szükséges a közérdekűmunka-büntetés végrehajtása során ahhoz, hogy a büntetés elérje jogalkotói célját. Érték: A kutatás eredménye alátámasztja a jogintézmény hasznosságát, preventív célját, esetleges továbbfejlesztésének szükségességét, rendszeresebb alkalmazását.
pártfogó felügyelők, közérdekűmunka-büntetés végrehajtása, civil szervezet, egyházi szervezet
The Use of Surveillance Cameras, Legal Framework and Practical Differences: Scientific Research
Aim: The aims of this study is to provide a comprehensive analysis of the legal and practical environments surrounding CCTV cameras, examing their domestic and international application alongside their impact on public safety and crime prevention. The research pays particular attention to exploring the specific features of Hungarian regulations and practices, benchmarking them against solutions in other countries (the United Kingdom, Germany, the United States). Methodology: Drawing on practical experience, the author analyzes the role of surveillance systems within the operations of the police, local authorities and the private sector. Findings: The crime prevention effects of camera systems are mixed; while in some cases they reduce the number of crimes, while in others they tend to cause a geographical desplacement of criminal activity. At the same time, they are clearly effective in crime detection, evidence gathering and strengthening the subjective sense of security. As in other countries, Hungary faces the challenge of legal regulations lagging behind technological developments, particularly with regard to biometric data and facial recognition. Value: The research highlights that surveillance cameras can serve not only law enforcement but also urban planning and community functions. Adapting international experiences and introducing legally and ethically balanced regulations can help increase social acceptance and enhance public safety.
CCTV, surveillance, crime prevention, legal environment, international comparison
A bilincs alkalmazásának normatív követelményrendszere
Cél: A rendőri bilincsalkalmazás normatív követelményrendszerének bemutatása és értékelése a vonatkozó jogszabályi rendelkezések értelmezése, valamint a volt Független Rendészeti Panasztestület, az alapvető jogok biztosa és a Kúria irányadó gyakorlatának áttekintése révén. Módszertan: A tanulmány a rendőri bilincsalkalmazást lehetővé tevő normarend analitikus, jogdogmatikai elemzésén alapul. Megállapítás: Bár a bilincs alkalmazásának jogszabályi feltételrendszere túlzottan absztrakt, szóhasználatában sem teljesen egyértelmű; a volt Független Rendészeti Panasztestület, az alapvető jogok biztosa, valamint a Kúria gyakorlata kibontotta és meghatározta a bilincs alkalmazásának jogállami követelményrendszerét. Ezzel együtt – figyelemmel a demokratikus és jogállami követelményekre – időszerű a törvényi szabályozás újragondolása, különösen a szükségességet megalapozó indokok részletesebb és egyértelműbb kidolgozása érdekében. Érték: A tanulmány átfogó és összegző szintézisét adja a bilincsalkalmazásra vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek és az irányadó joggyakorlatnak, rámutatva egyúttal a vonatkozó normarend egyes hiányosságaira. Mindez – azon túl, hogy eleve segítséget nyújthat a helyes jogértelmezéshez – orientálhatja a jogalkotót a bilincsalkalmazás törvényi követelményeinek újraszabályozásakor.
rendőr, rendőri intézkedés, kényszerítő eszköz, bilincs
Láthatatlanok és mellőzöttek Lányok a fiatalkorúak igazságszolgáltatási rendszerében
Cél: A tanulmány célja annak vizsgálata, hogy a magyar fiatalkorúak igazságszolgáltatási rendszere mennyire képes figyelembe venni a lányok nemspecifikus sérülékenységeit, és hogyan valósulnak meg a nemzetközi normák a hazai gyakorlatban. Módszertan: A kutatás feminista kriminológiai elméleti kereten alapul, kvalitatív tartalomelemzést alkalmaz, és nemzetközi jogi dokumentumokat, hazai jogszabályokat, szakirodalmat és esettanulmányokat dolgoz fel. Megállapítások: A lányokat gyakran kriminalizálják státuszbűncselekmények vagy túlélési viselkedések miatt, miközben a rendszer nem biztosít megfelelő támogatást számukra. Hiányoznak a nemek szerint bontott adatok, a traumaérzékeny ellátás és a nemi szempontokra szabott intézkedések. Érték: A tanulmány hangsúlyozza a nemi szempontú reformok szükségességét, és konkrét ajánlásokat fogalmaz meg egy igazságosabb, inkluzívabb rendszer kialakításához.
nemi egyenlőtlenség, fiatalkorúak igazságszolgáltatása, lányok kriminalizálása, traumaérzékeny ellátás
Új ügyészi szemlélet hódít az Egyesült Államokban
A közösségi ügyészség amerikai modelljét bemutató írás azt vizsgálja, miként járulhat hozzá az ügyészség a bűnözés csökkentéséhez a helyi közösségekkel való szoros együttműködés révén. A megközelítés a hagyományos büntetőeljárási szerepkörön túl a bűnözést kiváltó társadalmi problémák feltárására és megelőzésére is hangsúlyt helyez. Az elemzés rámutat arra, hogy a közösségi alapú szemlélet hosszú távon hatékonyabb és fenntarthatóbb bűnmegelőzési eredményeket biztosíthat.
A hónap eseményei az EU bel- és igazságügyi együttműködése terén (május)
Az Európai Unió bel- és igazságügyi együttműködésének májusi és júniusi eseményei kerülnek összefoglalásra, különös tekintettel a regionális rendőri együttműködésre, a terrorizmus elleni fellépésre és a migrációs kihívások kezelésére. Az áttekintés bemutatja a kísérő nélküli kiskorúak védelmét célzó uniós cselekvési tervet, a belső biztonság megerősítését szolgáló tanácsi vitákat, valamint a katasztrófahelyzetekhez kapcsolódó pszichoszociális támogatás fontosságát. Az ismertetett fejlemények rávilágítanak arra, hogy az uniós bel- és igazságügyi politika egyre inkább integrált, több szakterületet összekapcsoló megközelítést alkalmaz a komplex biztonsági kihívások kezelésében.
Hans-Joachim Schneider (Hrsg.): Internationales Handbuch der Kriminologie Band 2.
A nemzetközi kriminológiai kutatások aktuális irányait és kiemelt problémaköreit mutatja be egy átfogó kézikönyv második kötetének részletes ismertetése. Az áttekintés rávilágít a kriminológia elméleti, módszertani és tematikus sokszínűségére, különös tekintettel a nemzetközi bűnözés, az erőszak, a terrorizmus, a szexuális bűncselekmények és a büntetőpolitika kérdéseire. A bemutatott mű jelentősége abban áll, hogy több tudományterület és nemzeti megközelítés integrálásával stabil tudományos alapot nyújt a jelen és a jövő kriminológiai kutatásai számára.
A polgári kori közrendvédelem történeti és rendészeti összefüggései kerülnek bemutatásra egy 2010-ben megrendezett tudományos konferencia előadásainak ismertetésén keresztül, középpontban a csendőrség szerepével. Az írás elemzi a Magyar Királyi Csendőrség működésének társadalmi megítélését, szervezeti sajátosságait, valamint a közbiztonság fenntartásában betöltött hatékony, ugyanakkor ellentmondásos szerepét. A bemutatott előadások rávilágítanak arra, hogy a történeti rendészeti tapasztalatok kritikus feldolgozása nélkülözhetetlen a jelenkori rendészeti reformok megalapozásához.
Családon belüli erőszak Magyarországon és Szlovákiában
A családon belüli erőszak jelensége kerül összehasonlító elemzésre Magyarország és Szlovákia vonatkozásában történeti, statisztikai és jogi szempontból. Az írás bemutatja a két országban végzett kutatások főbb eredményeit, az elkövetők és sértettek jellemzőit, valamint a jogalkotási és jogalkalmazási megoldások hasonlóságait és eltéréseit. Az elemzés rámutat arra, hogy a hatékonyabb áldozatvédelem és megelőzés érdekében mindkét országban szükség van a szabályozás és a gyakorlati végrehajtás továbbfejlesztésére.
A depresszió és az élettel való elégedettség változásai a börtönidő függvényében
A depresszió és az élettel való elégedettség alakulása kerül empirikus vizsgálatra a szabadságvesztés időtartamának függvényében száz férfi fogvatartott bevonásával. Az elemzés bemutatja, hogy a börtönbüntetés kezdetén fokozott pszichés distressz jelentkezik, míg az élettel való elégedettség a letöltött idő előrehaladtával folyamatosan csökken, a depresszió pedig a szabadulást közvetlenül megelőző időszakban ismét erősödhet. Az eredmények rávilágítanak a reszocializáció pszichológiai korlátaira és a fokozatos, célzott felkészítés szükségességére a szabadulás előtti szakaszban.
A művészetterápia lehetőségei az ifjúság lelki egészségvédelmében, a drogprevencióban
A művészetterápia szerepe és lehetőségei kerülnek bemutatásra az ifjúság lelki egészségvédelmében és a drogprevencióban, különös tekintettel az agresszió, a szorongás és a deviáns magatartások kezelésére. Az írás részletesen ismerteti a művészetterápia pszichológiai alapjait, a szublimáció és katarzis jelentőségét, valamint az egyéni és csoportos alkotófolyamatok preventív és terápiás hatásait. Az elemzés rávilágít arra, hogy a művészetterápia hatékony eszköz lehet a korai megelőzésben, az önismeret fejlesztésében és a fiatalok társadalmi beilleszkedésének támogatásában.
A bűn fogalmának átalakulása és kriminológiai értelmezése kerül bemutatásra a vallási-erkölcsi gyökerektől a modern büntetőjog és társadalmi kontroll kialakulásáig. Az elemzés feltárja a bűn szekularizációjának folyamatát, az egyéni felelősség elvének megerősödését, valamint a formai jogi megközelítés és az értéktartalom közötti feszültségeket. A tanulmány rámutat arra, hogy a kockázati társadalom, a kollektív felelősség új formái és a jogi személyek büntetőjogi megítélése alapvetően új kihívások elé állítják a kriminológiai gondolkodást.
A bűn fogalmának filozófiai értelmezése kerül elemzésre a teológiai és filozófiai gondolkodás történeti összefüggéseiben, különös tekintettel a bűn és a vétek elhatárolására. Az írás bemutatja, hogy a filozófia miként viszonyul a bűn kérdéséhez Ágoston, Eckhart Mester és Szókratész gondolkodásán keresztül, valamint hogyan jelenik meg a bűn mint látszatprobléma a filozófia önigazolásában. Az elemzés arra a következtetésre jut, hogy a bűn nem önálló filozófiai tárgy, hanem a filozófiai gondolkodás határain és önértelmezésén keresztül nyer jelentőséget.
A szegénység erkölcsi, lelki és társadalmi dimenziói kerülnek értelmezésre a keresztény szeretet és irgalmasság szemszögéből. Az írás hangsúlyozza, hogy a szegénység nem pusztán anyagi hiány, hanem gyakran az emberi kapcsolatok, az elfogadás és a remény elvesztésének következménye, amely személyes felelősséget ró a környezetre. A bemutatott gondolatmenet rámutat arra, hogy az őszinte figyelem, a feltétel nélküli elfogadás és a szeretet képes valódi változást elindítani a társadalom peremére szorult emberek életében.
A bűn és a bűncselekmény fogalmi elhatárolása kerül elemzésre a katolikus teológia és az egyházi jog történeti fejlődésének tükrében. Az írás bemutatja, miként vált szét fokozatosan az erkölcsi felelősség és a büntetőjogi beszámíthatóság, valamint hogyan alakult ki az egyházi büntetőjog önálló rendszere. Az elemzés rávilágít arra, hogy a jog és az erkölcs kapcsolata ma is meghatározó jelentőségű az önkéntes jogkövetés és a jogrend működőképessége szempontjából.
A hónap eseményei az EU bel- és igazságügyi együttműködése terén (június—július)
Az Európai Unió bel- és igazságügyi együttműködésének 2010. júniusi–júliusi eseményei kerülnek áttekintésre, különös tekintettel a belső biztonság erősítésére és a határokon átnyúló bűnözés elleni fellépésre. A beszámoló ismerteti a kábítószer-kereskedelem, az illegális migráció, az embercsempészet és a számítógépes bűnözés elleni uniós intézkedéseket, valamint az Europol, az Eurojust és a Frontex fokozódó együttműködését. Az események azt mutatják, hogy az uniós biztonságpolitika egyre inkább integrált, megelőzésközpontú és több szakterületet összekapcsoló megközelítést alkalmaz.
Ausztria „egyes számú közellenségének” esete
A cikk egy sorozatgyilkos ausztriai felderítését mutatja be.
Nyomrögzítés rivaldafényben: O. J. Simpson és az évszázad pere
A cikk bemutatja az O. J. Simpson elleni nyomozást és gyilkossági ügyet, azt a Los Angelesben lefolytatott büntetőpert, amelyben az egykori amerikaifutball-sztárt és színészt volt felesége és annak barátja meggyilkolásával vádolták. Az ügyet az amerikai történelem legnagyobb nyilvánosságot kapott büntetőperének tartják. Simpsont Kalifornia addigi leghosszabb esküdtszéki tárgyalása után felmentették. A nagy nyilvánosságot kapott védőcsapata meggyőzte az esküdteket arról, hogy a Los Angeles-i Rendőrkapitányság, a nyomozók, valamint a laboratóriumi szakemberek és technikusok visszaélései miatt ésszerű kétség merült fel a DNS-bizonyítékok megbízhatóságával kapcsolatban, ami a vádlott felmentéséhez vezetett.
Az Afganisztánban harcoló koalíciós erők küzdelmének végkimenetele kétséges, annak ellenére, hogy ultramodern fegyverarzenált vetnek be egy olyan ellenféllel, a tálibokkal szemben, akik lényegesen szerényebb erőforrásokkal és fegyverzettel harcolnak. A cikk annak okait igyekszik feltárni, hogy miért bizonyul ez a közép-ázsiai ország meghódíthatatlannak.